Střecha pro český etnodům v srbské vesnici Kruščica
Všechny sbírky ověřujeme
31. 7. 2024 16:09
Český dům poskytl zázemí mladým šermířům
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/5/1/5131e942-9ca4-420b-b201-3c9f8279013b.jpg)
Poslední červencový víkend hostila česká Etnokuća v Kruščici pracovní dílnu s názvem Šermířství v českých zemích a na Balkáně. Pro děti z České besedy Kruščica ji uspořádal předseda České besedy Bělěhrad a člen Bělěhradské akademie šermu Andrej Kubiček. Děti si také mohly vyzkoušet jak různé druhy mečů a pak viděly opravdový šermířský zápas.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/0/1/019549df-7416-4189-9d2d-ca06cf8f4722.jpg)
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/e/b/ebc70458-01a0-4ac1-8f66-f95696ed4ada.jpg)
Představení sbírky
Sbírku Střecha pro český etnodům v srbské Kruščici založili členové a příznivci České besedy ve vesnici Kruščica v srbské části Banátu. Cílem je získání financí na nutnou opravu střechy posledního zachovalého původního českého stavení ve vsi. Český etnodům neboli Etnokuću (srbské kuća – dům) zachránili členové zdejší české komunity před demolicí a s nadšením zde budují své malé české etnografické muzeum. Dům již nyní slouží také jako základna pro výuku českého jazyka a v budoucnu by mohl též poskytnout ubytovací zázemí návštěvníkům z České republiky.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/2/6/26417be3-66f9-4325-af9d-31346fe8f3ae.jpg)
Etnokuća je též výchozím bodem účastníků tradičního multikulturního festivalu Krása různorodosti (Lepota različitosti), pořádaného Českou besedou Kruščica. Jeho dvanáctý ročník se uskutečnil od 19. do 21. července 2024.
(Fotografie pocházejí z roku 2023; na horním snímku vycházejí účastníci festivalu na průvod obcí, na spodním snímku jsou zachycena děvčata z folklorního souboru České besedy Kruščica.)
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/d/5/d5498993-e90b-4019-9d5f-84214fb43d44.jpg)
Dům byl již několik desítek let neobydlen, a je třeba mu věnovat spoustu úsilí a lásky. V současné době trápí kruščické Čechy zejména havarijní stav střechy. Na opravy už nestačí klasické záplatování, dům tak nyní akutně potřebuje nové krovy i krytinu. V opačném případě hrozí poničení nosné konstrukce domu i všeho, co zde již místní Češi vybudovali.
Sami členové české komunity nejsou schopni opravu střechy financovat, a proto vznikla tato sbírka. Součástí nové konstrukce střechy bude stavba skromného obytného podkroví a základního sociálního zázemí. Vzhledem k cenovým hladinám stavebního materiálu v této části Srbska a také vzhledem k předpokládanému vysokému podílu práce místních obyvatel jsou náklady na novou střechu a podkroví vyčísleny na zlomek toho, co by taková akce stála v Česku.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/2/2/22cc05e0-b91d-458f-afd7-8d501b71e7b3.jpg)
Komu pomůžeme?
Historie české komunity v této části Balkánu se začala psát ve dvacátých letech devatenáctého století. Banát, správní oblast Uherského království, byl v té době vylidněný v důsledku dlouhodobých válek s Osmany a přicházeli noví osadníci z celého Rakousko-Uherska. Ve třicátých letech se část českých osadníků rozhodla opustit nehostinné podmínky rumunského Banátu a usadit se v úrodnější oblasti. Do okolí města Bílý Kostel (Bela Crkva, Weisskirchen) poblíž soutoku řek Nery a Dunaje si přinesli jen skromný majetek, ale také znalost řemesel a životní zkušenosti. Postupně se sžili se zdejším obyvatelstvem a díky své píli a umu se stali pro oblast velkým přínosem. Prvním Čechem v Kruščici byl cihlář Glasser, následovaly rodiny Kvapilova, Votýpkova, Jírovcova, Kuželkova, Škorničkova, Marešova, Hánova, Veselých, Strnadova, Kroutilova, Schovancova a další.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/5/3/53f4da60-a119-4d3f-8e84-bf1c027c05d3.jpg)
V oblasti kolem Bílého Kostela se usídlili i příslušníci dalších etnik. Bylo zde hodně Němců, Rumunů, a samozřejmě Srbů. V roce 1921 se zásluhou tehdejšího učitele zrodila myšlenka udržet v Kruščici povědomí o české kultuře a kořenech, a je zde založena Česká národní knihovna a čítárna. Ta je zároveň prvním kulturním sdružením Čechů na území Vojvodiny. Toto sdružení se stalo příkladem pro vznik českých spolků v dalších okolních obcích – například v Bílém Kostele či v Českém Sele (Abliánu). V roce 1935 se organizace transformovala do Československé besedy Kruščica a se čtyřletou válečnou přestávkou funguje pod názvem Česká beseda dodnes.
V Kruščici, ležící přímo u hranice s Rumunskem, nyní tvoří Češi přibližně třetinu ze zdejších osmi stovek obyvatel a zdejší Česká beseda patří bezesporu mezi nejaktivnější české krajanské spolky na Balkáně. (Viz například pořad Naši tragovi – Naše stopy, natočený mezi kruščickými Čechy v prostorách českého etnodomu.)
V roce 2012 napadlo současného předsedu České besedy Kruščica Jozefa Iroviće vytvořit v Kruščici prostor, kde by byly uchovávány vzpomínky místních Čechů a také povědomí o tom, jak žili Češi po svém příchodu do Banátu. Hned od počátku ale bylo jasné, že se nebude jednat pouze o muzeum se stálou expozicí, ale cílem bude interaktivní projekt.
Měl by to být prostor, ve kterém budou na jedné straně zachovány artefakty, i předměty denní potřeby ilustrující kolorit života české menšiny v Srbsku, ale zároveň také místo, v němž může své aktivity provozovat současná generace Čechů v Kruščici. Centrum setkávání, místo konání nejrůznějších kulturních akcí české menšiny, a zároveň také turisticky atraktivní prostředí, které má příchozím co nabídnout.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/a/e/aec76f59-a682-4424-93d6-ee645726dfac.jpg)
Jako nejvhodnější se od počátku jevil dům s popisným číslem 75, který byl v devatenáctém století postaven rodinou Škorničkových. V roce 2013 tedy byla podepsána předkupní smlouva a koncem roku 2016 přešel dům s nyní již oficiálním názvem Etnokuća do vlastnictví České besedy Kruščica. S kultivováním a renovováním prostoru Etnokući začali členové České besedy v podstatě bezprostředně po podpisu předkupní smlouvy. Výhodou je samozřejmě také to, že každý z místních se naučil nějaké řemeslo, i když to není zrovna jeho zaměstnání.
Postupně tak Kruščičtí vlastními silami upravili zanedbanou zahradu, vyklidili hospodářské budovy i vnitřní prostory domu a půdu. Postupně opravili to, co za opravu stálo, vybílili maštal a vyčistili studnu. Při kultivování zahrady byly v zadní části objeveny zakopané náhrobní kameny se záznamy o narození a úmrtí prvních majitelů domů Any a Jozefa Škorničkových, které byly prozatím očištěny a uloženy v prostorách maštale.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/0/8/088a92f0-d4d3-4c1c-9cfd-eb5a99f88d1a.jpg)
V někdejší maštali mezitím vznikla učebna, která slouží nejen pro výuku češtiny, ale také jako zázemí zdejšímu českému folklornímu spolku a pěveckému sboru. V obytné části domu jsou vystaveny předměty, dokumentující vesnický život v devatenáctém a na začátku dvacátého století. Na zahradě byly zasazeny hrušně, které jsou symbolem celé vesnice. Kromě letního festivalu Krása různorodosti slouží Etnodům spolu s nedalekým českým kulturním sálem jako základna pro další tradiční akce.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/7/0/70a9de66-1989-4287-aa6c-0b489080ad98.jpg)
Na co konkrétně budou peníze z této sbírky použity?
Náklady na opravu střechy a vybudování dvou podkrovních místností byly předběžně vyčísleny na 500.000 korun, respektive 20.000 eur či 2.500.000 dinárů. Za tuto cenu chceme kompletně zrekonstruovat krovy, položit novou pálenou střešní krytinu, vybudovat dvě podkrovní místnosti a sociální zázemí. Pokud by bylo peněz k dispozici méně, opravíme zatím pouze krovy a střechu. Samozřejmě ale s přípravou tak, aby bylo možné v dalších etapách dobudovat podkroví, sprchy i toalety.
A pokud vybereme peněz více? Určitě to nevadí. Přistavíme venkovní altánek a vybudujeme také venkovní sprchy a toalety, aby mohla zahrada v létě sloužit jako plnohodnotné tábořiště pro návštěvníky srbského Banátu.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/4/a/4a9bf449-1776-4e27-8401-de8b4f132c97.jpg)
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/e/0/e0bbb668-109d-4dc7-b5d9-33e4c9a27eac.jpg)
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/1/3/13048ef9-ced7-4118-a100-74bd417fc6c6.jpg)
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/c/9/c9c5a648-f924-47b1-9a2f-7e28c096c6d3.jpg)
Poznámka ke sbírce:
Tuto sbírku zastřešuje organizace Česká beseda Kruščica, z. s., registrovaná v České republice. Srbsko není členem EU ani součástí Evropského hospodářského prostoru. Spolek s českou právní subjektivitou byl proto založen jako platforma, poskytující kruščickým Čechům možnost nabídnout korektní finanční i partnerské vztahy sponzorům, příznivcům nebo organizacím v České republice. Veškeré finanční aktivity spolku jsou veřejné a lze je sledovat prostřednictvím transparentního účtu,
Chcete zakladateli sbírky něco vzkázat?
Pro zobrazení či přidání vzkazu musíte být přihlášeni na Facebooku a mít ve svém prohlížeči povolená cookies třetích stran.
Aktuality
31. 7. 2024 16:09
Český dům poskytl zázemí mladým šermířům
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/5/1/5131e942-9ca4-420b-b201-3c9f8279013b.jpg)
Poslední červencový víkend hostila česká Etnokuća v Kruščici pracovní dílnu s názvem Šermířství v českých zemích a na Balkáně. Pro děti z České besedy Kruščica ji uspořádal předseda České besedy Bělěhrad a člen Bělěhradské akademie šermu Andrej Kubiček. Děti si také mohly vyzkoušet jak různé druhy mečů a pak viděly opravdový šermířský zápas.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/0/1/019549df-7416-4189-9d2d-ca06cf8f4722.jpg)
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/e/b/ebc70458-01a0-4ac1-8f66-f95696ed4ada.jpg)
23. 7. 2024 8:41
Etnokuća opět hostila festival. Nepokazila jej ani bouřka
Tři dny plné hudby a tance, jednadvacet souborů s 377 účinkujícími, stovky návštěvníků. Tak vypadala o víkendu mezi 19. a 21. červencem Kruščica. Po úvodním večeru v městském parku v centru turisty obleženého městečka Bela Crkva se v sobotu program dvanáctého ročníku festivalu Krása různorodosti (Lepota različitosti) přesunul do sousední Kruščice.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/8/a/8aeab30f-efee-4979-9101-3ba543e6ec8c.jpg)
Celý měsíc se místní těšili na pár kapek deště a ty měly přijít přesně ve chvíli, kdy začínal sobotní program. Od Rumunska přišly temné mraky, vichr začal odnášet mužům klobouky a dívkám nadzvedávat sukně. Po úvodním koncertu v kostele Nejsvětější trojice se proto neuskutečnil průvod vesnicí a program začal přímo ve sportovní hale – jak říkají místní v Balonsále.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/5/d/5db783db-5a8f-469e-844a-0381aaa554c9.jpg)
Sobota se nesla ve znamení vystoupení hudebníků, festivalovým návštěvníkům se předvedly další dva české soubory, které den před tím vystoupily v nedalekém okresním městě Vršac. Mistřické frajárky doprovodila cimbálová kapela Špica a Česká beseda Lukavice pak roztančila celý sál. Vrcholem večera bylo úchvatné provedení dvou neoficiálních hymen srbských a českých muzikantů „Ovo je Serbia“ a „Ta naše písnička česká“ v podání početného sboru Hašira z Nového Sadu a mladých houslistů a klarinetistů z Horní Břízy.
![](https://static.donio.cz/photos/projects/small/e/3/e39e1c0d-bed0-4c09-a54b-42814601af8b.jpg)
V neděli už mohl program pokračovat podle plánu, účastníci se připravovali na zahradě u Etnokuči a poté vyrazili na velkolepý průvod vesnicí v rytmu rumunské dechovky z Grebenace. Na pódiu v Balonsále se střídal jeden soubor za druhým, před půlnocí festival zakončili opět energičtí rumunští dechaři.
Na festivalu vystoupily tři soubory z České republiky – Úsměv z Horní Břízy na Plzeňsku, Mistřické Frajárky a cimbálovka Špica z Uherskohradišťska a Česká beseda Lukavice z východních Čech. Dále to byly mažoretky a zpěváci z Bílého kostela, Anđelka Đurić, OŠ Sava Munćan a Česká beseda z Kruščice, ruský soubor Romaška z Pančeva, sólistka Valentina Tot, rumunský soubor Đorđe Kožbuk z Grebenacu, řecký soubor Kantakuzina, soubory Vukomir Vidić Uča u Kusiće, soubory z Mihajlovace, Izbiště či Deliblatajlovace, Nového sadu, orchestr tamburašů Brile z Beočinu či soubor Đorđe Maletić z Jasenova.
- Vystavíte mi potvrzení o daru?
-
Ano, při vyplňování údajů stačí zaškrtnou kolonku „Chci vystavit potvrzení o daru“ a my vám potvrzení zašleme na e-mailovou adresu, kterou jste uvedli.
- K čemu mi potvrzení o daru bude?
-
Váš dar pomůže i vám – můžete si ho totiž jednoduše odečíst od základu daně v daňovém přiznání za daný rok. Pro fyzické osoby (včetně zaměstnanců) platí, že souhrnná hodnota daru musí činit alespoň 1 000 Kč. Právnické osoby si pak mohou od základu daně odečíst hodnotu darů, pokud jejich hodnota činí alespoň 2 000 Kč. Detailnější informace naleznete v § 15 a 20, odst. 1 Zákona 586/1992 sb. o daních z příjmů.
- Co se děje s penězi, pokud se cílová částka nevybere?
-
V momentě, kdy se sbírce dlouhodobě nedaří získávat dary, spojíme se s jejím zakladatelem a domluvíme se na jejím ukončení a předání částky, kterou se podařilo vybrat. Pokud se například vybíralo na přístroj, který není možné za nižší částky pořídit, poprosíme zakladatele sbírky o alternativní řešení. Z podstaty veřejné sbírky ale není možné finanční prostředky dárcům poslat zpět.
- Mohu vám poslat peníze přímo na účet? Kde najdu číslo účtu?
-
Peníze je vždy třeba poslat se správným variabilním symbolem, abychom dokázali platbu přiřadit ke správné sbírce. Proto je potřeba u každé sbírky zvolit platbu bankovním převodem, na základě které vám vygenerujeme variabilní symbol a veškeré údaje o platbě vám zašleme.
- Je Donio garantem, že je sbírka důvěryhodná?
-
Donio je platforma, která založení sbírek umožňuje. V profilu každé sbírky je uvedeno jméno jejího zakladatele, kterému po ukončení sbírky předáme dar. K posouzení, zda je zakladatel důvěryhodný, používáme několik kritérií, abychom co nejvíce předešli zneužití.
5 000 Kč • 29. 8. 2024 17:24
399 Kč • 22. 8. 2024 18:02
1 000 Kč • 17. 8. 2024 21:25
300 Kč • 14. 8. 2024 12:48
333 Kč • 13. 8. 2024 20:58
1 000 Kč • 13. 8. 2024 9:55
350 Kč • 10. 8. 2024 17:39
200 Kč • 10. 8. 2024 15:00
600 Kč • 28. 7. 2024 20:45
600 Kč • 28. 7. 2024 20:29
1 000 Kč • 28. 7. 2024 14:50
1 000 Kč • 28. 7. 2024 14:09
1 000 Kč • 28. 7. 2024 14:01
600 Kč • 23. 7. 2024 6:51
1 000 Kč • 21. 7. 2024 22:29
1 000 Kč • 21. 7. 2024 19:49
300 Kč • 21. 7. 2024 15:28
600 Kč • 21. 7. 2024 13:14
300 Kč • 21. 7. 2024 13:11
200 Kč • 21. 7. 2024 9:41
600 Kč • 20. 7. 2024 21:52
Přemýšlíte jak této sbírce pomoci ještě víc?
Přidejte Dobrovýzvu a složte se společně s přáteli v rámci narozeninové oslavy, ve firmě, nebo na sportovní akci.
Jak Dobrovýzva funguje
- Přidejte Dobrovýzvu – vymyslete vlastní název a úvod.
- Sdílejte ji s přáteli, kolegy či ve své komunitě, aby se do pomoci zapojilo co nejvíce dárců.
- Vybrané finance přiřadíme k této sbírce, i když se nevybere celá částka.
Probíhající Dobrovýzvy
Tato dobročinná sbírka spadá pod veřejnou sbírku založenou pořadatelem a je pořádaná ve prospěch příjemce.